Poslednji dan Poljoprivrednog sajma na EU paviljonu, počeo je „jakom“ temom – Ambasada Španije predstavila se panelom „Organska proizvodnja hrane – poređenja Srbije i Španije“.
Na panelu su govorili stručnjaci iz obe zemlje – Prof. Dragana Šunjka, Poljoprivredni fakultet Univerziteta u Novom Sadu, Departman za fitomedicinu i zaštitu životne sredine; Miloš Vukićević, ispred kompanije „Tradeagro“; Belen Navaro Kvenka iz INA grupe, kao i Pablo Rodrigez Nunjez – MAFA group.
![](https://europa.rs/wp-content/uploads/2024/05/0109297528-1024x683.jpg)
„Kada je reč o organskoj proizvodnji u našoj zemlji – Srbija ima velike mogućnosti, pre svega prirodne resurse, a onda i sve veću potražnju. Sve veće površine su pod organskom proizvodnjom, a raste i broj organskih proizvođača“, rekla je profesorka Šunjka.
Najviše se proizvode žitarice, voće, pa čak i vinova loza, dok se povrće i začinsko bilje proizvode u ograničenim količinama.
Kada su u pitanju konkretno obradive površine, udeo organske proizvodnje je oko jedan odsto. Najveći izazov je zaštita bilja.
„Daleko smo od Španije, ili Austrije koja je lider u proizvodnji organskih proizvoda, čiji je udeo 25 odsto od ukupne poljoprivrede“, zaključila je profesorka.
![](https://europa.rs/wp-content/uploads/2024/05/0109297517-1024x683.jpg)
Povezivane sa Španijom i njihovim iskustvom, bilo bi od velikog značaja za organsku proizvodnju u Srbiji.
Njeno mišljenje deli i Miloš Vukićević, ispred kompanije „Tradeagro“.
„Organska se brzo razvija, i zakonska regulativa često ne stiže da isprati taj razvoj“, smatra Vukićević.
![](https://europa.rs/wp-content/uploads/2024/05/0109297526-1024x683.jpg)
Govoreći o zakonodavstvu, Nunjez kaže da su legislative u Španiji veoma rigorozne, a sa njim se slaže i Kvenka.
„Mislim da treba raditi u kontinuitetu. Mi imamo strog zakon, priznat na evropskom nivou. Potreban je jasan proces, odakle dolaze sirovine, kako se obeležavaju proizvodi. Mora sve biti jasno“, zaključuje ona.
![](https://europa.rs/wp-content/uploads/2024/05/0109297516-1024x683.jpg)
Podsetimo, Evropska unija je podržala poljoprivredni sektor sa više od 150 miliona evra pre nego što je započeo IPARD II program sa alokacijom od 175 miliona evra podrške EU. Aktuelni IPARD III program doneće više mogućnosti srpskim poljoprivrednicima i isplatiće dodatnih 288 miliona evra. podrške EU. Glavni ciljevi podrške u okviru IPARD-a jesu povećanje konkurentnosti srpskih poljoprivrednika, očuvanje životne sredine i biodiverziteta, podrška ruralnim preduzećima i zajednicama i razvoj ruralne infrastrukture.